Augusztus 1-jével hatályba lép az online csalások elleni fellépés érdekében szükséges törvények és egyéb büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló jogszabály, amellyel a kormány – a családok védelme és az online pénzügyi, banki szolgáltatásokba vetett közbizalom megőrzése érdekében – határozottan fel kíván lépni az elektronikus pénzforgalom területén bekövetkező csalásokkal szemben – hívta fel a figyelmet hétfői közleményében Túri Anikó, a Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) közigazgatási államtitkára.
Az (EU) 2015/849 irányelvnek (AML) megfelelően a pénzforgalmi szolgáltatóknak fel kell függeszteniük az olyan ügyleteket, amelyeknél a – Magyarországon a NAV részeként működő – pénzügyi információs egység (FIU) intézkedését látják szükségesnek, és amelyről haladéktalanul kötelesek bejelentést tenni a FIU felé. Ezen eljárásra alapozva, ám attól elhatároltan Magyarországon 2024. augusztus 1-jétől egy újfajta bejelentési, zárolási eljárás kerül bevezetésre, amely hozzájárulhat a visszaéléssel érintett ügyletek által eltulajdonított pénzek visszaszerzéséhez. A Covid-időszak kezdete óta az online vásárlások, pénzügyi tranzakciók tömegessé válásával párhuzamosan exponenciális növekedésnek indult az olyan csalások száma is, amelyek esetében a támadó a digitális technológiák nyújtotta lehetőségeket kihasználva megpróbálja személyes, pénzügyi vagy biztonsági információik megosztására vagy pénz átutalására rávenni áldozataikat, akik általában banki ügyfelek.
Felidézte: míg 2020 első negyedévében 113 sikeres visszaélést követtek el, összesen több mint 422 millió forint értékben, addig ez a szám 2023 negyedik negyedévére 3737-re nőtt, közel 5,8 milliárd forint értékben. A sikeres és sikertelen visszaélési kísérletek egymáshoz viszonyított aránya a lakosság pénzügyi, adatbiztonsági tudatosságát erősítő kormányzati kampányoknak és a szigorú hatósági fellépésnek köszönhetően már javuló tendenciát mutat. Míg 2020 első negyedévében még közel tízszer annyi sikeres visszaélés történt, mint sikertelen, addig 2023. negyedik negyedévében a kevesebb mint négyezer sikeres csalásra közel 14 ezer meghiúsított kísérlet jutott.
Túri Anikó közigazgatási államtitkár felhívta a figyelmet arra, hogy a probléma nem magyar sajátosság, az azonnali fizetési rendszer, mint az elkövetés eszköze adottság, néhány éven belül nemcsak Magyarországon, hanem az Európai Unió egészében. A megoldást nem a technológiai haladással való szembefordulás, hanem a szabályozás ahhoz igazodó finomhangolása jelenti. Az új bejelentési, zárolási eljárás az ügyfelek, pénzforgalmi szolgáltatók és hatóságok hatékony és gyors információcseréjén alapul. Az eljárás folyamata azzal veszi kezdetét, hogy a csalás észlelését követően az ügyfél vagy a nyomozó hatóság – a már továbbított pénzösszegek felfüggesztése érdekében – értesíti az ügyfél számlavezetőjét. Ezt követően a számlavezető tájékoztatja annak a pénzforgalmi szolgáltatóját, akinek a pénz átutalásra került, az értesítés tényéről, a fizető fél nevéről és számlaszámáról, a fizetési művelet kedvezményezettjének nevéről, számlaszámáról, a fizetési művelet pénzneméről, összegéről és időpontjáról. Ezzel párhuzamosan a pénzforgalmi szolgáltatók bejelentést tesznek a FIU-nak, valamint adott esetben a számlákat is felfüggesztik.
Magyarország kormánya az új eljárás bevezetésével képes lesz hatékonyan fellépni azokkal a magyar családokat és vállalkozásokat megkárosító csalókkal szemben, akik jogellenes tevékenységükkel a családok mellett a nemzetgazdaság egészének is kárt okoznak. 2025 nyarától pedig hazánkban is elkezd működni egy visszaélésszűrő rendszer, amely a fizetési mintázatok folyamatos elemzésével, öntanuló módon fogja kiszűrni a csalárd fizetési megbízásokat – áll a közleményben.
Forrás:gondola.hu
Tovább a cikkre »