Február 14. Bálint-, másképpen Valentin-nap, amikor a szerelmesek, a barátok megajándékozzák egymást. De vajon ki volt Szent Bálint?
Szent Bálintot a szerelmesek védőszentjeként is számontartják. Elsősorban erről a napról az ajándékozás, a virágcsokor és az esti vacsora jut eszünkbe. De vajon miből alakulhatott ki ez a szokás?
A katolikus egyház több különböző Bálint (Valentin, Valentinus) nevű szent vértanút tart nyilván.
A legismertebb történet szerint Bálint az ókori Rómában volt pap, amikor II. Claudius császár megtiltotta a fiatal férfiaknak a házasodást, mert úgy vélte, hogy az egyedülállók a családosoknál jobb katonák. Bálint megtagadta a rendelet teljesítését, titokban továbbra is esketett, amiért kivégezték.
A másik legenda is II. Claudius császárhoz főződik, ugyanis a börtönében raboskodó Bálint visszaadta börtönőre vak lányának látását, majd kivégzése előtt, február 14-én üzenetet küldött a lánynak „A te Valentinod” aláírással. Ebből eredhet a Bálint-napi üzenetküldés szokása.
Szent Bálint (Fotó: Wikipedia.org)
Az ókori Rómában a párválasztás napján a mezőkön legelésző nyáj istenét ünnepelték. Ennek a napja február 15. volt, melynek éjszkáján a fiatal nők felírták a nevüket és egy korsóba helyezték azt. Ebből a korsóból húztak a férfiak, és az így alakult párok legalább az éjszaka idejére, de lehet, hogy életük végéig együtt maradtak.
Kr. u. 496-ban Gelasius pápa elrendelte, hogy az addigi Lupercalia-ünnep helyett egy nappal korábban, február 14-én Szent Valentinre emlékezzenek. A legendák szerint a kivégzett római papot szentté avatták.
A passaui (Németországban található egyházmegye) Bálint püspök a lelki betegek, nyavalyatörősök, epilepsziások patrónusa. Az ilyesfajta betegségben küzdők gyakran hordtak frászkeresztet a nyakukban, a betegség elriasztása céljául.
Bálint napját és a szerelmet először egy angol költő kapcsolta össze 1382-ben. A romantikus szerelmet Chaucer, a Bolondok parlamentje című költeményében kötötte össze a Bálint-nappal.
Szent Bálint a magyarországi németek körében volt igen népszerű. Magyarországon, a Baranya megyében található Bóly nevű településen van az egyetlen Szent Bálint tiszteletére szentelt kápolna. Bóly közelében található Töttös nevű község Erzsébet-templomának mennyezetén pedig ma is látható Bálint freskója.
Azonban az ország magyar lakói is számontartották a szentet. A hagyomány szerint, ha Bálint-napon hideg, száraz idő van, akkor jó lesz a termés. Emellett úgy gondolták, hogy Bálint-napon választanak párt a verebek, illetve ezen a napon jönnek vissza a vadgalambok.
Szent Bálint virágkoszorúval díszített koponyája Rómában található. A Santa Maria in Cosmedin egyik mellékoltárán tekinthető meg. Azt mondják, a koponyát Róma közelében történő feltárása során találták az 1800-as években. A feltárás során előkerült csontokat azóta már elosztották a világ több országaiba. Szent Bálint csontvázának részei megtalálhatók Írországban, Skóciában, Angliában, Franciaországban és Csehországban.
Szent Bálint koponyája (Fotó: Wikipedia.org)
Úgy vélik, hogy a rózsa Vénusz, a szerelem római istennőjének kedvenc virága volt – így vált a szerelmi vallomások szimbólumává.
A rózsák számának azonban különleges jelentése van, ha egy szálat adunk, az általában a rövid románcot jelképezi, ha két szál rózsát viszünk kedvesünknek az a bocsánatkérés jele. Egy 12 szálból álló rózsacsokor pedig házassági ajánlatot jelent. 36 szál rózsa igazi, őszinte szerelmi vallomást takar.
Forrás:gondola.hu
Tovább a cikkre »