Ismeretlen tettesek vasárnapra virradóra megrongálták Petőfi Sándornak a kelet-szlavóniai Harasztiban lévő egyetlen horvátországi kültéri mellszobrát – közölte Szenn Péter, a Horvátországi Református Keresztyén Kálvini Egyház (HRKKE) püspöke az MTI-vel.
A bronzból készült mű Hunyadi László marosvásárhelyi szobrászművész alkotása. Az alkotást közadományokból állították az egyház kezdeményezésére, és 2014. március 15-én avatták fel Haraszti főterén.
A püspök elmondta: nem tudják, hogy a mellszobrot színesfémtolvajok próbálták-e meg eltulajdonítani, és tettüket anyagi haszonszerzés motiválta vagy magyarellenes cselekedetről van szó, de a felháborodás óriási.
"Az így is gyenge lábakon álló haraszti magyar identitás most a földön hever" – fogalmazott, utalva arra, hogy a szobor a talpazatról ledöntve, arccal a földre dőlt.
A HRKKE felszólította a rendőrséget, hogy mihamarabb kerítse kézre a bűncselekmény elkövetőit.
(MTI)
Felrázott gyülekezet, turul és Petőfi
A Harasztiban zajló magyar élettel tavaly nemzeti ünnepünk alkalmából foglalkozott a reformatus.hu, alább olvasható egy részlet belőle:
A szobor azonban nem jöhetett volna létre a helyi reformátusok nélkül. Ők kezdeményezték a felállítását, és a szervezésben is aktív szerepet vállaltak. Pedig harminc évig nem volt helyben lakó lelkész Harasztiban, a 2000-es évek elején érkezett meg a parókiára – az akkor még segédlelkész – Szenn Péter, aki ma már püspökként vezeti az egyházat.
Bajcsi Pál szerint „a végóra előtt öt perccel” jött a lelkész. Sikerült felráznia a református gyülekezetet, amely motorja lett a falu magyar kulturális és közösségi életének. Fellendült az egyházi élet, elindult a magyar kulturális egyesület, néprajzi gyűjteményt állítottak össze, amely ma már az egyházközség tulajdonában van.
Turulszobrot állítottak a tájház udvarán, sikerült elérni, hogy kétnyelvű táblák jelezzék az utcák nevét, és kikerült a magyar helységnévtábla is a falu határába. – Ma már minden jel arra utal, hogy itt élnek magyarok – mondja az egykori képviselő. – Harasztiban ma valamivel kevesebb, mint kétszáz magyar él, a magyarok kilencven százaléka református – teszi hozzá. A településen összesen háromszázhuszonheten éltek a 2011-es népszámlálás szerint. Várják már a következő évben esedékes népszámlálást, hogy friss adataik legyenek. Bajcsi Pál hozzáteszi: – Minden törekvés ellenére lassan kisebbségbe szorulunk a saját falunkban.
Forrás:kuruc.info
Tovább a cikkre »